Adventní věnec

Z Wikipedie, otevřené encyklopedie

Skočit na: Navigace, Hledání

Adventní věnec s první zapálenou
svíčkou

Adventní věnec je tradiční symbol západní církve sloužící k
symbolickému odpočítávání čtyř týdnů adventu. Obvykle má podobu věnce ze jehličnatých
větví ozdobeného 4 svícemi. Každou adventní neděli se
zapaluje další svíčka. Svíček může být ale i více, v závislosti na zvyklostech a
trendech. Svíce mohou být různě vysoké, různých barev, symetricky, nebo
asymetricky rozmístěné. Zdobené věnce bez svíček, které jsou také nazývány
adventní věnce jsou používány k ozdobení vchodových dveří. Klasické adventní
věnce byly zavěšované na stuhách, v posledních letech (počátek 21.století) je
nahradily věnce které se kladou přímo na svátečně upravený stůl. Advent má v
křesťanské symbolice zvláštní význam, zahajuje nový liturgický rok.

Obsah

1 Historie

2 Formy adventního
věnce

3 Symbolika

3.1 Svíčky podle křesťanské
tradice

3.2 Symbolika kruhu u
základu adventního věnce

3.3 Pět svíček

3.4 Svíčky - názvy a
barvy

3.4.1 Barvy adventních
svíček

3.4.1.1 Nejpoužívanější
druhy

3.4.1.2 Odlišné
tradice

3.4.2 Jména svící na
adventním věnci

3.5 Benediktionale

4 Módní trendy a
komerce

4.1 Barevnost a výzdoba
věnce

5 Výroba adventního
věnce

5.1 Materiál

5.2 Postup

6 Bezpečnostní
rizika

6.1 Požární
rizika

6.2 Povinnosti
výrobce

6.3 Kontrola

6.3.1 Výsledky kontrol
ČOI

6.4 Bezpečnostní
opatření

7 Sociální význam
výroby

8 Adventní věnce v
ČR

9 Rekordní věnce

10 Podobné zvyky

11 Odkazy

11.1 Externí
odkazy

11.2 Reference

[editovat]
Historie

Adventní věnec v podobě navržené Johannem
Hinrichem Wichernem

Adventní věnec se všemi svíčkami
hořícími

Věnce ze
zelených rostlin, stejně jako svíčky, byly zřejmě symbolicky používány v Evropě
už před příchodem křesťanství. Podle některých
teorií byl v předkřesťanské době symbolicky (zelené rostliny a svíčky
symbolizují život v protikladu k okolní studené zimě) využíván i věnec v té
podobě, kterou má dnes věnec adventní, a křesťanstvím byl přímo převzat někdy
okolo šestnáctého století. Podle
jiných teorií byla tradice adventního věnce
založena až v století devatenáctém v Hamburku německým
protestantským teologem Johannem
Hinrichem Wichernem (1808-1881). Ten se mimo jiné zabýval městskou misií a založil školu
pro chudé děti. Ty se ho v předvánoční době každodenně ptaly, kdy už budou
Vánoce. V roce 1839 proto vyrobil předchůdce dnešních adventních věnců ze
starého dřevěného kola, 19 malých červených svíček a 4 bílých svící. Každý den
se zapalovala další svíčka, v neděli velká bílá, v ostatní dny
malá červená.

Zvyk se rozšířil nejdříve do německých protestantských sborů,
měnící se počet svící se víceméně ustálil na dnes používaných čtyřech či pěti.
Ve dvacátých létech dvacátého století se už
uchytil i v německých katolických
sborech.[1]
Dnes se již objevuje i v rodinách pravoslavného vyznání.[2]

Klasický adventní věnec visí ze stropu na čtyřech
mašlích. Ozdoby visí ze spodní části

[editovat]
Formy adventního
věnce

Adventní věnce se liší v tradičních barvách i v počtu svíček. Tato pravidla
jsou velice úzce spojena s použitím a smyslem věnce, a proto jsou do značné míry
rozhodující. Dále se technické provedení může lišit umístěním buď na stůl, nebo
zavěšením na stuhy pod strop. Jako adventní věnce (bez svíček) jsou označovány i
věnce vyvěšované na dveře nebo na zeď v období adventu.

Modrá barva je v některých zemích (USA, Velká Británie) bohužel populární
alternativou fialových a červených adventních svíček a ozdob. Její častější
používání v období adventu a u adventních svíček je přisuzováno protestantským
církvím, zejména lutheránským církví a anglikánským církvím.
V tomto liturgickém období je fialové (modré) barvě připisována symbolika
pokání, ztišení a čekání (na příchod Krista).[3]

Jiné varianty adventního věnce zahrnují pátou bílou svíčku ve středu věnce
jako symbol duchovní čistoty a Vánoc, často také jako
Neposkvrněné Panny Marie, nebo symbol samotného Ježíše Krista. Někdy bývá
nazývána jako "Kristova svíčka". Ta může být zapálena na Štědrý den a Boží hod
vánoční. Bílá je tradiční sváteční barva v Západní Evropě. Čtyři červené svíčky
s jednou bílou ve středu je pravděpodobně nejčastější uspořádání adventního
věnce u protestantských církví ve
Velké Británii.
Protože adventní barvou je barva fialová používají se ve správné variantě svíčky
a stuhy fialové.

Adventní věnec se svíčkami umístěnými společně ve
středu

[editovat]
Symbolika

Rozsvícení svící na adventním věnci nepřímo navazuje na židovskou tradici starou 2000 let -
na slavení svátků světel zvaných Chanuka. Na židovských
chanukových svícnech se rozsvěcuje postupně osm světel.[4]
Některé zdroje ale odkazují i na starý germánský zvyk zapalování uprostřed zimy
ohně v zeleném kruhu, který byl symbolem slunce. [5]

Adventní věnec je vykládán jako symbolika Kristova kříže a ve vztahu ke
čtyřem světovým stranám jako jeho požehnání na každou světovou stranu. Tato
symbolika ustupuje pro neznalost křesťanství s moderními adventními věnci, na
které se svíčky umisťují libovolně a i jejich počet je různý (šest i tři). Čtyři
svíčky symbolizují čtyři týdny, jež předcházejí Vánocům. Jejich světlo Krista,
který je světlem světa ozařující plamenem lásky každého člověka. Řekl totiž: "Já
jsem světlo světa; kdo mě následuje, nebude chodit ve tmě, ale bude mít světlo
života." (Jan 8, 12) Podle jiných výkladů byl věnec vždy (od románských dob)
určen vítězi, tímto vítězem nad temnotou je podle křesťanské víry Ježíš, jehož
narození je v adventu očekáváno.

Existuje více výkladů i u křesťanské symboliky adventního věnce. Symbolika
věnce je odvozena od atributů přikládaných božským bytostem, nebo atributů
předpokládaných u Boha a bytostí v Bibli. Fialová a zelená, barvy v kterých bývá
adventní věnec zobrazován jsou sekulární vánoční barvy. I když pocházejí ze
starší evropské praxe, používání jehličnanů a cesmíny symbolizuje pokračování
života (po smrti) a naděje, na Kristovo narození. [6]

Z předkřesťanských dob připomínají adventní věnec dva zvyky. V zimním období
nosili lidé do svých příbytků čerstvé zelené větve a tím poskytovali příjemné
bydlení dobrým duchům. Holé věnce ze slámy odháněly zlé duchy a tím zajišťovaly
požehnání.[6]

Je tradicí, že na adventním věnci svíčky jsou vždy zapalovány proti směru
hodinových ručiček.

[editovat]
Svíčky podle křesťanské tradice

Světlo - akumulace světla, postupné zapálení většího množství svíček je
výrazem rostoucího toužebného očekávání narození Ježíše Krista, který je v
křesťanské víře Spasitelem, Vyvoleným. V bohoslužbách se často objevuje výraz,
fráze „...na jehož příchod čekáme“. Druhý příchod Ježíše Krista ovšem pro
většinou křesťanů znamená konec světa, Apokalypsu (nejspíše
zničení života na planetě mystickými bytostmi) a Poslední soud (rozsouzení
vzkříšených mrtvých k věčnému zatracení, nebo pro život věčný). Ježíš bývá také
nazýván světlo světa.

Svícen upravený jako adventní
věnec

[editovat]
Symbolika kruhu u základu adventního věnce

Kruhový věnec představuje Boží věčnost a jednotu (lze také chápat jako
jednotu trojjediného Boha), vzkříšení a věčný život. Stálezelené
rostliny jsou symbolem života jako takového, nezničitelnosti, stálosti ve
víře a také věčnosti.

„…Kruhová podoba věnce symbolizuje ustavičnou cestu slunce a zároveň i
věčnost. Krátké dny v prosinci před "drsnými" nocemi jsou nejtmavějšími v roce.
Je to čas bludiček, skřítků a bílých paní jejichž návštěva, jak se věřilo,
zaručila velkou úrodu pro příští rok. Věnce, které byly v oknech obydlí a
dvorců, měli ukázat na cestu těmto bytostem. A od těchto světel až k adventnímu
věnci, který ohlašuje blízké narození Krista, je už jen krátká cesta. Adventní
věnec, jak se domníváme, je nejspíš opakování jednoho starého zimního zvyku.
Tento zvyk se vrací tak, jako mnoho jiných, zpět ke kouzlu kruhu a stojí jako
symbol pro přírodní sílu. Zelené větve byly v předkřesťanské době přinášeny
do domů a chatrčí. Vonící větve jedlí, jak se věřilo, sloužily přátelským lesním
duchům jako útočiště a věnce ze slámy měly přinášet požehnání, odrážet zlé
duchy. Proto se také obvazovaly zlatými stuhami, znamením slunce……“ [3]

[editovat]
Pět svíček

Existuje více variant adventního věnce, zřejmě nejpoužívanější obdobou
klasického vzoru je adventní věnec zahrnující pátou bílou svíčku ve středu věnce
jako symbol Panny Marie, Vánoc, nebo často také jako symbol samotného Ježíše
Krista. Někdy bývá nazývána jako "Kristova svíčka." Ta může být zapálena na
Štědrý den a Boží hod vánoční. Bílá je tradiční sváteční barva v Západní Evropě. Čtyři
červené svíčky s jednou bílou ve středu je pravděpodobně nejčastější uspořádání
adventního věnce u protestantských církví v Británii. Bílá barva reprezentuje
duchovní čistotu, Ježíše Krista a jeho Matku Pannu Marii. Kristus i Maria je bez
hříchu, neposkvrněný, čistý Spasitel. Je zdůrazňováno,že ti, kteří přijmou
Ježíše Krista jako Spasitele se podle křesťanské
symboliky umyjí ze svých hříchů a učiní se tak bělejšími
než sníh.

[editovat]
Svíčky - názvy
a barvy

Mimo různícího se počtu svíček (čtyři, pět i více) jsou použity i svíčky
různých barev, podle symboliky. Kromě čtyř fialových, nebo červených svíček se
používá další klasický vzor tři fialové svíčky a jednu růžová svíčka. Ve středu
věnce může být podle dalšího tradičního modelu také bílá svíčka. Jako celek,
tyto svíčky představují příchod světla Kristova do světa, nebo Ježíše Krista na
svět. Existuje ovšem i další množství barevných variant, z nichž některé jsou
dosti rozšířené, ale vycházejí z neznalosti křesťanských symbolů.

[editovat]
Barvy
adventních svíček

[editovat]
Nejpoužívanější druhy

V katolické církvi jsou
nejoblíbenější barvy adventních svíček fialová a růžová. Historicky je podle
křesťanské liturgie hlavní barva adventu
fialová. Je to barva důstojnosti, pokání a půstu, stejně jako barva přivítání
příchodu Krále (Ježíše Krista na svět). Fialová je také barvou utrpení během
postní doby a velikonočního týdne. Je poukazováno na významnou souvislost mezi
narozením Ježíše a jeho smrtí (obětoval se za lidstvo). Aby dodával důrazu odkaz
Vánoc jako oslavy narození Ježíše (narodil se aby trpěl pro hříchy lidstva) a
utrpení Ježíše Krista (především při ukřižování) byl původně advent doba pokání a půstu. V nedávné době
však u oslavy Adventu došlo k změně výkladu a v
některých církvích byl nahrazen důrazem na naději a očekávání. Změnou výkladu a
barvy svící není však omezen a odsunut důraz na pokání v tomto období. Se
zaměřením na advent nebo příchod Ježíše, je v souvislosti se symbolikou adventu
a zapalování svící vyzdvihována příprava na druhý příchod Ježíše.

V západní katolické církvi se fialová barva používá ve třech ze čtyř
adventních nedělí. Na třetí adventní neděli nadchází čas radosti, že půst je
skoro u konce V některých tradicích se růžová svíčka nazývá Gaudete, podle latinského slova
pro "radujte se" (podle vstupní antifony-modlitby z listu apoštola Pavla
Filipanům: "Radujte se stále v Pánu, opakuji, radujte se! Pán je blízko!“).
Přechod od fialové do růžové barvy na třetí neděli adventní svíčky upozorňuje na
sváteční atmosféru blížící se oslavy. V mnoha kostelech třetí neděle zůstává
označena růžovou barvou. Barvy jsou podle barvy liturgických rouch: liturgická
barva adventu je fialová, růžová na třetí neděli adventní.

V protestantských církvích je obvyklejší použít čtyři červené svíčky. Červená
je používána jako tradiční vánoční barva, symbolizující radost, srdce, Krista,
důstojnost, vítězství bohatství, štěstí a krev. „…Tradiční barva adventního
věnce je však červená a zelená. Červená upomíná na krev Kristovu prolitou za
spásu světa, obě barvy pak symbolizují život. …“[3]

Většina protestantských církví nyní používá modrou barvu k rozlišení období
adventu od postní doby a tedy na adventním věnci je fialová barva nahrazena
modrou. Modrá je někdy používána jako symbol královské hodnosti. Některé kostely
používají modrou jako symbol noční oblohu, očekávání blížícího příchodu krále,
Ježíše Krista na svět, nebo jako symbol vody Genesis, počátek nového stvoření.
Některé kostely, včetně některých katolických kostelů, zachovávají tradiční
použití fialové. Takové současné použití dvou barev poskytuje dojem harmonického
souladu mezi fialovou a modrou.[6]

S přechodem na modrou barvu adventu v nekatolických církvích si některé
církve zachovaly mezi barvami svíček na adventním věnci růžovou barvu, ale
použily ho na čtvrtou neděli adventní. Ta je stále spojena se vzájemností, ale
je někdy používána jako vyvrcholení sezony adventu, jako poslední neděle před Vánocemi.

Levný adventní věnec s gaudete svíčkou. Věnec
vyrobený z umělého chvojí, s umělými přízdobami ale bez vkusu a bez
bezpečnostních kalíšků.

[editovat]
Odlišné tradice

V katolické části Irska je tradicí adventní věnec s
pěti svíčkami ve třech barvách. Tři svíčky fialové, růžová a bílá svíčka. Na
prvních dvou adventních nedělích je zapálena fialová svíčka, z nichž každá
představuje reflexi a pokání. Na třetí neděli pro Iry světlo růžové svíce
symbolizuje očekávání svátku. Poslední fialová svíčka oslavuje příchod Vánoc a
rozsvítí se na čtvrtou neděli adventní. Pátá svíčka (bílá) je uprostřed
adventního věnce a rozžíná se na Štědrý večer. Tato svíčka se nazývá svíce
Krista a představuje život Ježíše Krista, který má přijít na svět.

Dokonce i protestantské Norsko má zvláštní tradici ve
výběru svíček. Jsou to tradice Norské církve luteránské. Adventní věnec má čtyři
fialové svíčky.

Ve Švédsku
je první svíčka již tradičně bílá, další tři jsou fialové. Bílá znamená barvu ráje, jak popisuje Kristin
Solli Schøien v knize "I en kurv til min datter" (2003).

Adventní věnec s jiným počtem
svíček

[editovat]
Jména svící na adventním věnci

Na první neděli adventní, je rozsvícena první (fialová) svíce. Tato svíce se
obvykle nazývá „svíce proroků“ na památku proroků, hlavně Izaiáše, kteří
předpověděli narození Ježíše Krista. Tato svíčka představuje naději a očekávání.
Především očekávání příchodu Mesiáše. Každý další týden v
neděli, je zapálena další svíčka. Na druhou neděli adventní, je zapálena druhá
fialová svíce. Tato svíčka obvykle reprezentuje lásku. Některé tradice ji
označují jako svíčka „betlémská“, která symbolizuje
Kristovy jesle. Na třetí adventní neděli Gaudete (radostná) je zapálena růžová,
nebo růžově svítící barevná svíčka. Tato růžová svíčka se obvykle nazývá
„pastýřská“ a představuje radost. Čtvrtá, poslední fialová svíčka, je nazývána
„andělská“ svíčka a
představuje mír a pokoj. Je rozsvícena na čtvrtou neděli adventní.

Někdy je adventní věnec se svíčkami ve čtyřech barvách - fialové, červené,
růžové a bílé. Zapalují se v tomto pořadí. Svíčky jsou také spojená se jmény
odpovídajícími liturgii adventu každou neděli: Izaijášova, Janova, Pastýřská a
Mariina svíčka.

Jiné vzory jmen a barev
Jména svíček u adventního svícnu s pěti
svícemi a doporučené liturgie:

1. svíčka Naděje (fialová), doporučené čtení při zažehnutí svíčky Naděje -
Izaijáš 60:2-3. Po dočtení uhasit svíčku.

2. svíčka Mír (fialová) , doporučené čtení při zažehnutí svíček Naděje a
Mír - Evangelium sv. Marka 1:4. Po dočtení uhasit svíčku.

3. svíčka Přátelství, vzájemnost (růžová "Gaudete"), doporučené čtení při
zažehnutí svíček Naděje, Mír a Přátelství – Izaijáš 9:6-7

35:10. Po dočtení uhasit svíčku.

4. svíčka Láska (fialová), doporučené čtení při zažehnutí doporučené čtení
při zažehnutí svíček Naděje, Mír, Přátelství a Láska – Izaijáš 9:6-7. Po
dočtení uhasit svíčku.

5. svíčka Kristus (bílá), zapálení všech pěti svíček po západu slunce.
Doporučené čtení při zažehnutí svíček - Evangelium sv. Lukáše

1:68-79 a Evangelium sv. Lukáše 2:1-20. Svíčky hoří až do konce.

Jiné názvy:

1. svíčka Patriarchů

2. svíčka Proroků

3. svíčka Jana Křtitele

4. svíčka Marie ,matky Ježíšovy

5. svíčka Kristus, světlo světa

[7]

[editovat]
Benediktionale

V římskokatolické a
starokatolické církvi je adventní věnec žehnán na začátku mše 1. neděle adventní.
Žehná se věnec zdobící presbytář kostela, ale mohou
být požehnány i věnce, které si přinesou účastníci bohoslužby.

[editovat]
Módní trendy a
komerce

[editovat]
Barevnost a
výzdoba věnce

Módní trendy bývají u adventních věnců nepřekročitelnou povinností. Jedná se
o fialovou a tolerovanou červenou barvu u konzervativních domácností a
každoroční diktát módy interpretovaný masám masovými sdělovacími médii jako
masáž před vánoční horečkou.

V roce 2009 měla převládat bílá barva, kombinovaná s tradičními vánočními
odstíny: červenou, zlatou a stříbrnou,[8] ale
také měla být komerčně úspěšná klasicky fialová. Prodejně úspěšné byly věnce v
oranžových, hnědých a červených barvách, zejména tmavá červená. Prodejnost
fialově zdobených věnců se znatelně zvyšuje. Obvyklé je zdobení přírodní, plody.
Zákazníci v roce 2009 poptávají maličké, levné věnce na stoly (věnce bez
závěsu), za 150 až 200 Kč. Obvyklá cena (zřejmě v celé
ČR, včetně velkých měst) je udávána 300 Kč.[9] Jen
zelené jedlové základy věnce lze na veřejných městech ve stánku koupit i za 99
kč (Brno, Divadelní). Nicméně stále zůstávají výrobci, kteří se tradičně
zaměřují na stále zužující se klientelu movitých zákazníků, pro které je vánoční
výzdoba součástí prezentace jejich úspěšnosti.

V roce 2008 byla moderní vánoční (i adventní) barvou černá, kombinovaná s
bílou, nebo stříbrnou. Černé vánoce byly podpořeny silnou mediální kampaní která
nastavovala černou barvu jako příkaz a nezbytnost. Prodejnost výrobků s vánoční
tématikou v černé barvě však zaznamenala propad.

V průběhu let se měnily třpytivé barvy a bohatá výzdoba adventních věnců (do
roku 2000) na matné a přírodní, s důrazem na přírodní materiály. V minulých
letech bývaly často použity včelí svíčky, které působí i přirozenou vůní.

[editovat]
Výroba
adventního věnce

Nářadí

Zahradnické nůžky, nůžky na papír, nůžky na drát, nastříhaný vázací drát
různé tloušťky (přibližně 0,5 až 1 mm), vázací drát navinutý na špulce
(0.5-0.8mm), 4 ks bezpečnostních kovových držáků na svíčky s hrotem, 4 adventní
svíčky, pokud možno z nestékavého vosku. [10]
Vázací drát je zřejmě někdy nahrazován v nedostatku u amatérů provázkem, který
může ale podléhat změnám délky (zejména při práci s vlhkými materiály) a je
nebezpečí přetrhnutí (podle materiálu) při práci.

[editovat]
Materiál

Základ
Jako základ k výrobě adventního věnce lze použít slaměný
věnec,nebo je používán i polystyrénový korpus, nebo se dá koupit v květinářství
florexový (zelená hmota) základ. Jsou doporučovány i vyschlé vlhké noviny,
zmačkané do kruhu. K pokrytí základu lze použít zelený krepový papír,nebo látku
omotaný kolem připraveného kruhu. Běžný krepový papír při práci s mokrým chvojím
dělá obvykle barevné skvrny, proto je vhodné použít dražší zahradnický krepový
papír. Po odstrojení a odmotání chvojí lze základ věnce použít ještě
několikrát.[11]
Odstrojení a odmotání chvojí je však téměř stejně pracné jako namotání
vzhledného věnce a nazdobení.

Chvojí
Obvykle se používají větvičky z jehličnanů (ne borovice,
nebo modřín) Velmi vhodný je tis, dobře se pracuje s jalovcem a tújí. Lze použít
i různé větvičky listnatých dřevin (ne mahónii), nejlépe
neopadavých a barevně stálých, jako je například břečťan. Dobře vypadá
kombinace různých materiálů zimostrázu s jalovcem, tújí
nebo jinými jehličnany a jehličnanů vzájemně. Jedlové chvojí je jako základní
materiál používáno profesionály nejčastěji. Všeobecně lze říci, že ještě více
než na materiálu závisí výsledek na pečlivé přípravě materiálu (nastříhání) a
práci s ním při namotávání na věnec.[10]
Některé webové stránky doporučují chvojí z lesa, [12]
ovšem získat vhodné chvojí v lese je velmi nesnadné, protože smrkové chvojí je
nevhodné a vhodné jedlové chvojí je z vrcholů stromů, nebo velmi mladých
porostů.

Dekorace
Lze použít mašličky, pentličky, ovoce, větvičky, šípky,
oříšky, růžičky, kusovou skořici, malé kouličky, šišky, jeřabiny, měděné
andělské vlasy, jmelí, minirůžičky, badyán, plátky citrónu, nebo plátky jiného
sušeného ovoce a přízdoby, které lze spojovat se zimou a vánocemi. Přízdoby lze
připevnit provázkem, drátem, nebo lepidlem.

[editovat]
Postup

Nastříhat chvojí tak, aby větvičky měly mezi deseti a patnácti centimetry.
Přiložit první řadu větviček na korpus a spodní část větviček a korpus omotat
vázacím drátem tak, aby pevně držela (2x)- Přiložit další řadu větviček tak, aby
se obě řady překrývaly a další řada zakryla především spodní část a opět ji
omotat provázkem. Do korpusu je možné zapíchnout kovový držák na svíčku. Svíčky
na věnec je nejvhodnější připevnit na bodec s podložkou správné velikosti. Je
možné ovšem svíčky připevnit hřebíkem kterým propíchneme korpus zespodu a svíčku
pak lze na hřebík jednoduše nabodnout, nerozlomí-li se.[10]
I pak hrozí nebezpečí požáru při hoření a hřebík se může viklat a měnit polohu.
Podobně nebezpečné mohou být svíce napíchnuté na drát a připevněné ke korpusu
bez další nehořlavé podložky.

Pokud je adventní věnec určen k zavěšení na dveře (nejnověji označováno jako
„domovní znamení“ ), postup na jeho výrobu bude stejný. V tomto případě však
adventní věnec nepotřebuje svíčky, a pochopitelně ani podložky na ně.[11]

K zavěšení klasického, visícího adventního svícnu na stuhách od stropu jsou
třeba čtyři stuhy jenž jsou symetricky upevněny k věnci a směrem nahoru se
sbíhají. Věnec nemá být zavěšen příliš vysoko pod stropem, neboť svíce očadí
strop, ani příliš nízko nad stolem, aby nepřekážel a vosk z kymácejícího svícnu
neznečistil stůl a okolí.

[editovat]
Bezpečnostní
rizika

[editovat]
Požární
rizika

Suché chvojí je vysoce hořlavé. Přízdoby jsou z hořlavého plastu, nebo slámy.
Základ věnce, není-li zhotoven z vysoce hořlavého pěnového polystyrenu je ze
slámy, která snadno, stejně jako jehličí nasákne voskem ze svíčky na věnci a
stane se podobně hořlavou. Bezpečnostní rizika vyplývají také z obzvláště
nebezpečného přístupu uživatele, který při manipulaci podceňuje na základě
nezkušenosti z rizika práce s otevřeným ohněm.

Riziko požáru může být dále omezeno umístěním na vhodnou nehořlavou podložku,
kterou může být široká porcelánová mísa, nebo talíř.

svíčky na adventním věnci by měly mít misku, aby se zabránilo jejich
prohoření až k základu věnce,

v blízkosti svíce by nemělo být nic hořlavého - ani nejrůznější hořlavé
ozdoby,

svíce by měly být zajištěny proti pádu či ulomení, v žádném případě se od
zapálené svíce neodchází.

[13]

[editovat]
Povinnosti
výrobce

Adventní věnce musí splňovat bezpečnostní pravidla, které jejich výrobu pro
profesionální výrobce až o čtvrtinu prodražují. Věnec musí mít pod svíčkami
podkalíšky nebo jinou bezpečnou ochranu proti požáru. Tím se vhodně zdobené
věnce stávají, jako spotřební zboží, téměř neprodejnými. Adventní věnec musí být
vždy označen kromě ceny i adresou výrobce. Obchodníci jsou podle nařízení také
povinni podat upozornění na to, že zapálené svíčky na věnci mohou být
nebezpečné.

[editovat]
Kontrola

Bezpečnost výrobků prověřují kontroly ČOI. Stejně jako většinu pravidel,
lze pravidlo, aby věnec měl podkalíšky nebo bezpečnou ochranu proti požáru pod
svíčkami, snadno obejít. Nebezpečné věnce lze prodávat jako vánoční ozdobu,
která nemá být zapálena. Cena tím může klesnout. Při koupi takového výrobku je
nutné mít na mysli, že svíčky věnečku jsou zpravidla jen napíchlé na hřebíku
nebo drátu a skutečně smí být zapáleny jen s nejvyšší opatrností a vědomím
vážného rizika.

[editovat]
Výsledky kontrol
ČOI

Česká obchodní inspekce za adventní věnce bez návodu rozdává každoročně
pokuty. V roce 2009 vykonali inspektoři ČOI v Jižních Čechách kontrolu u 44
prodejců. V jedenácti zjistili porušení zákona. U kontrolovaných prodejců
zjistili, že obchodníci nedbají nařízení podat upozornění na to, že zapálené
svíčky na věnci mohou být nebezpečné a museli platit pokutu. Další pokuty byly
uděleny za rozdílné ceny na prodejní ploše a na pokladně.Podle ČOI největší
potíže mají prodejci s bezpečnostními upozorněními k prodávaným adventním
věncům. Výrobky nově musí být opatřeny jménem výrobce, dovozce a dodavatele.
[14]

Adventní věnec , svíčky z včelího vosku, míchané
chvojí

[editovat]
Bezpečnostní opatření

Zejména během Vánoc, kdy už jsou adventní věnce řádně vyschlé a zapáleny hoří
bez dozoru až do konce, může se adventní věnec ocitnout v plamenech. Pokud
nejsou na adventním věnci zapálené svíčky nahrazeny elektrickými světly LED
diod, je vhodné dodržovat některé zásady.

Svíčky by neměla být poblíž snadno hořlavých předmětů, rozhodně je nevhodné
je umístit k oknům do průvanu, blízko záclon, nenecháváme je v těsné blízkosti
sedaček či jiných textilií ani na poličce nebo skříni, neboť oheň se rychle
přenese na nábytek a zařízení bytu. Adventní věnce, nebo svíčky měly by být
ukotveny, nebo aspoň položeny na nehořlavý povrch. Nesmí hořet bez dozoru -
zejména ne v přítomnosti dětí nebo domácích zvířat v bytě. Je vhodné svíčky
pečlivě uhasit, protože požár může vzniknout i od špatně uhašené svíčky.
Zapálené svíčky nesmíme nechávat během jejich hoření bez dozoru. Řádně je
zhasínejme, a to vždy, když opouštíme domov nebo jdeme spát.[15]
Protože je požár snadnější uhasit v počátku, ale nebývá zpočátku odhalen, je
žádoucí vybavit dům, nebo byt detektorem, hlásičem kouře.[16]

prodej adventních věnců, Německo, Salzburk

[editovat]
Sociální
význam výroby

Na farách, nebo v dětských kroužcích, školách , komunálních centrech se
scházejí děti i dospělí a společně se úřed adventem učí, nebo zkouší vyrábět a
zdobit adventní věnce, pro svoji domácí potřeby. Za nevelkou úplatu často
dostanou již připravené základy, které si sami zdobí. Společně se lépe
poznávají. Děti si můžou zkusit vyrobit adventní věnec, nazdobit perníčky,
napsat dopis Ježíškovi.[17]
Jako inspirace výzdoby slouží řada výstav adventních věnců a prodejních výstav,
které mají mnohdy charakter charitativní akce.[18]

Kurz občanského sdružení Český západ učí plést a zdobit adventní věnce
vyrábět vánoční ozdoby v podobě třpytivých hvězdiček z korálků, nebo ze slámy a
včelího vosku či vyrábět dárky. Výtěžek kurzů poputuje na financování
vzdělávání, zaměstnávání, volnočasových programů a dalších aktivit občanského
sdružení Český západ, které působí v sociálně vyloučených lokalitách v Dobré
Vodě a okolí na Karlovarsku. [19]

V roce 2009 byly v Lichnštenském paláci, v zahradě, vystaveno 124 adventních
věnců, které vyrobily děti z dětských domovů v Česku. Se zhruba stovkou malých
tvůrců věnců se v paláci setkal premiér ČR Jan Fischer a jeho manželka.[20]

Výtěžek prodeje adventních věnců na Dětské klinice Fakultní nemocnice Olomouc
této dobročinné akce v roce 2009 byl věnován pro potřeby dětských pacientů
hospitalizovaných na hemato-onkologickém oddělení nemocnice. Dobročinná akce
Adventní věnce se na dětské klinice olomoucké fakultní nemocnice se v roce 2009
konala podesáté. Na výrobě věnců se podílejí pacienti kliniky, ale také dle svým
možností i jejich rodiče, zdravotní sestřičky a další personál. Výtěžek je
věnován na nákup dárků pro dětské pacienty hemato-onkologie, ale také na
pořízení hraček do herny na tomto oddělení. [21]
Na internetových stránkách pro ženy (např i Blesk) jsou pořádány soutěže o
nejkrásněji vyzdobený adventní věnec. Na výrobě věnce doma se mohou podílet
dospělí i děti .To v dnešní době může být jedna z mála šancí na chvíli se sejít
a popovídat si.

Oslavy okolo adventního věnce v týdnech před Vánoci jsou považovány za šanci
pro křesťanské rodiny, aby se oslava Krista stala skutečnou součástí Vánoc.
Rodiče mohou poučit své děti o pravém smyslu adventu a Vánoc a předávat tak svou
víru dětem v radostném ovzduší blížícich se vánoc.

[editovat]
Adventní věnce v
ČR

V ČR jsou tradičně svěceny věnce v katolických kostelech na mši v první
adventní neděli (nešpory). Každé ráno se až do 23. prosince konají tradiční
ranní mše se zpívanými roráty.

Adventní věnce mají v ČR krátkou tradici :„ …v období adventu začaly na
českých stolech objevovat takzvané adventní věnce. I přestože u nás v Čechách
nemají pražádnou tradici, jsou čím dál více oblíbenější…“. [13]
Větší rozšíření použití adventních věnců bylo umožněno po roce 1989, kdy už nebyla křesťanská
symbolika důvodem, nebo záminkou k perzekuci ze strany státních
orgánů, nebo uvědomělých komunistů a podlézavých
kariéristů.

Zejména u barev adventního věnce není tradice ještě zcela vyhraněná, snad
proto, že křesťanské liturgie se v ČR neúčastní velká většina obyvatel. Respekt
k pravidlům symboliky adventního věnce, velmi často ustupuje do pozadí před aranžérskými touhami po
neotřelosti, invenčnosti a okázalosti. Adventní věnec je pak nezřídka ponížen na
osvětlení slavnostního vánočního stolu, kde pak snadno může být libovolný počet
libovolných svíček na základně libovolného tvaru.

Pozoruhodný je vztah obyvatel ČR k růžové svíčce Gaudete. V české populace je
zakotven předpoklad, že růžová barva je obzvláště oblíbená homosexuály
(muži) a homosexuálové (muži) preferencí růžové barvy vyzývavě oznamují svoji
orientaci.[22]
Spojení růžové barvy a homosexuality lze najít v růžovém trojúhelníku, původním
označení homosexuálů v
době Třetí říše. Adventní věnce s
růžovou svíčkou v ČR tedy nejsou oblíbené, jsou používány důstojnější barvy,
které nemají asociace na sexuální orientaci. Advent a vánoce jsou i v ČR vnímány
svátky klidu a tolerance a adventní věnec je přijímán jako symbol adventu a
vánoc.

Pro mnoho lidí se stalo technicky uspokojivou alternativou adventních věnců
použití svícnů (mohou být i elektrické) v adventním období.[23]

Adventní věnec v Kaufbeuren, Německo

[editovat]
Rekordní věnce

Na Znojemsku v
obci Miroslav
adventní a vánoční slavnosti od roku 1999 už podesáté ozdobil adventní věnec s
průměrem sedm metrů, zapsaný v knize rekordů.
Z věnce se za posledních deset let stala jedna z atrakcí města, na kterou se
jezdí dívat přespolní a čas od času i turisté z Rakouska. [24]

[editovat]
Podobné zvyky

Zvyky zapalování světel a ohňů jsou podobné v různých zemích a více či méně
je srovnatelná i symbolika adventního věnce v těchto svátcích:

Chanuka –
osmidenní židovský svátek světel.

Diwali -
hlavní mnohodenní hindský festival světel.

Luciafest
- vánoční tradice, která je běžná ve Švédsku.

Luzernar
- starobylý chrámový liturgický rituál.

Paradeisl
- Altbairsko-rakouský předchůdce adventního věnce.

Roráty -
ranní mše v době adventu.

[editovat]
Odkazy

Wikimedia Commons
nabízí obrázky, zvuky či videa k tématu

Adventní
věnec

V tomto článku jsou použity překlady
textů z článků Adventskranz na německé
Wikipedii a Advent wreath na
anglické Wikipedii.

[editovat]
Externí odkazy

(cs) http://www.vira.cz/adventni-vence-fotografie-vyroba-vyznam —
návod na výrobu

(cs) http://www.pastorace.cz/index.php?typ=texty&sel_text=1588
— Adventní věnec

(en)pojmenování svíček

(cs)různě
upravené adventní věnce, fotografie

(cs)rekordní znojemský věnec

(cs)adventní
věnce a svícny, aranžování

(cs)ceskenoviny.cz, slavení advent v ČR

(cs)symbolika adventu

(cs)Videonávod na výrobu originálního adventního věnce

[editovat]
Reference

↑ (de) životopis Johanna Hinricha Wicherna

↑ (en) Orthodoxy Today

↑ a
b
c
MICHAL, Čížek. Adventní věnec - Delší
texty - Advent: [online]. [cit. 2010-02-08]. podle "Kirchen Zeitung" Eichstätt 1992 Dostupné online.
(cs)

↑ české noviny o adventu

↑ (cs)adventní
věnec na rady kutilům

↑ a
b
c
The Christian Season of Advent:
[online]. CRI/Voice, Institute. Dostupné online.
(en)

↑ The Christian Season of Advent: [online].
CRI/Voice, Institute, rev. 30.11.2009, [cit. 2010-02-08]. Dostupné online. (en)

↑ (cs)rozhovor o trendech výzdoby www.novinky.cz

↑ FIALKA, Frantisek. Vánoční/adventní věnce —
Marymade – ručně vyráběné dekorace a dárečky nejen z pedigu [online].
IDE.cz, [cit. 2010-02-08]. Dostupné
online. (cs)

↑ a
b
c
Vyrobte si adventní věnec [online].
[cit. 2010-02-08]. Dostupné online. (cs)

↑ a
b
PIŽLOVÁ, Johana. Inspirace jak vyrobit
adventní věnec [online]. (c) 2008 www.WebSeller.cz, [cit. 2010-02-08]. Dostupné online. (cs)

↑ Vánoční speciál – adventní věnec [online].
[cit. 2010-02-08]. Dostupné online. (cs)

↑ a
b
STEJSKAL, Ivo. Nebezpečné adventní věnce
míří k Vám domů: : jiho.ČESKÉSTAVBY.cz / jižní Čechy :: České
Budějovice, Tábor, Písek, Jindřichův Hradec, Český Krumlov, Strakonice,
Prachatice, Pelhřimov [online]. Český Internet s.r.o., České Budějovice,
Kostelní 46, 37004, Česká republika, [cit. 2010-02-08]. Dostupné online. (cs)

↑ ČOI zahájila kontrolu vánočního zboží a
silvestrovských petard - FinančníNoviny.cz [online]. [cit. 2010-02-08]. Dostupné online. (cs)

↑ POŽÁRY.cz [online]. [cit. 2010-02-08]. Dostupné online. (cs)

↑ Stadtmagazin Echo Münster [online]. [cit.
2010-02-08]. Dostupné
online. (de)

↑ Přerovský deník o adventních dílnách

↑ novojicinsky.denik.cz o adventních výstavách

↑ cestyplzenskehokraje.cz o kurzech pro sociálně vyloučené

↑ vánoční výstava

↑ zpravodajstvi.olomouc.cz adventní sbírka

↑ http://www.lyricon.net/texty-pisni/tri-sestry/lihova-skola-umeni-aneb-valka-s-loky/homosexual

↑ Adventní svíčky [online]. [cit. 2010-02-08].
Dostupné online. (cs)

↑ Adventy unikly škrtům radnic na Znojemsku -
Znojemský deník [online]. [cit. 2010-02-08]. Dostupné online. (cs)

Citováno z „http://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Adventn%C3%AD_v%C4%9Bnec&oldid=7693710“

Kategorie:

Liturgie

Tradice

Floristika

Osobní nástroje

Přihlášení
/ vytvoření účtu

Jmenné prostory

Článek

Diskuse

Varianty

Zobrazení

Číst

Editovat

Zobrazit
historii

Akce

Hledání

Navigace

Hlavní strana

Portál
Wikipedie

Aktuality

Pod lípou

Poslední
změny

Náhodný
článek

Nápověda

Podpořte
Wikipedii

Tisk/export

Vytvořit knihu

Stáhnout jako PDF

Verze
k tisku

Nástroje

Odkazuje
sem

Související
změny

Načíst
soubor

Speciální
stránky

Trvalý
odkaz

Citovat
stránku

V jiných jazycích

Català

Dansk

Deutsch

English

Español

Français

Hrvatski

Íslenska

Italiano

Lëtzebuergesch

Кырык
мары

Nederlands

‪Norsk (nynorsk)‬

‪Norsk (bokmål)‬

Polski

Română

Русский

Slovenščina

Svenska

Walon

Stránka byla naposledy editována 5. 12. 2011 v
10:20.

Text je dostupný pod licencí Creative
Commons Uveďte autora – Zachovejte licenci 3.0 Unported,
případně za dalších podmínek. Podrobnosti naleznete na stránce Podmínky užití.

Ochrana
osobních údajů

O Wikipedii

Vyloučení
odpovědnosti

Mobilní
verze